De teknologisk innovative videnskaber
Kursusindhold
I dette kursus får den studerende et teoretisk og praktisk fundament til at kunne undervise i teknologiforståelse og innovationsprocesser i grundskolen med udgangspunkt i STEM-faglige problemstillinger. En STEM-faglig problemstilling relaterer sig til, hvordan teknologiske løsninger udvikles og innoveres i samspillet mellem samfundsforhold og naturen.
Kurset omhandler desuden perspektiver på teknologiforståelse og teknologisk dannelse, herunder forskellige tilgange eller ’tænkninger’ om teknologi (design tænkning, kritisk tænkning, kreativ tænkning, systemtænkning og computationel tænkning).
For at understøtte disse innovative undersøgelses- og løsningsprocesser introduceres de studerende til engineering og innovationsorienterede arbejds- og procesmodeller, samt kriterier for en god STEM-problemstilling. De studerende undervises i en læringstilgang, der er problembaseret, hvorfor problem-baseret læring (PBL) har en dobbeltfunktion: Det er både genstandsfelt (noget der undervises i) og didaktisk ramme for kurset (måden som de studerende arbejder på). Kurset er således opbygget omkring et studieprojekt over hele semesteret, som understøttes af en blanding af plenumundervisning, flipped classroom og gruppearbejde. Studieprojektet vil centrere sig om en selvvalgt didaktisk problemstilling relateret til teknologi og/eller innovation, og kan inkludere et aktionslæringsforløb i egen praksis af max en måneds varighed. Projektarbejdet udføres i en studiegruppe. Der bliver arbejdet med følgende emneområder i relation til de teknologiske-innovative videnskaber:
• Udvikling af autentiske STEM-faglige
problemstillinger til undervisning
• Engineering, design og innovationsmodeller og
deres anvendelse i åbne og problem-orienterede undervisningsforløb
• Forskning inden for Problembaseret Læring (PBL)
• Empiri og undersøgelsesmetoder
• Emergerende teknologi
• Teknologiforståelse og teknologisk dannelse
• Tænkninger relateret til teknologi, såkaldte
’thinking skills’
• Kriterier for evaluering og evalueringsformer i
projektprocesser (af elevernes og/eller egne gruppeprocesser i et
PBL-perspektiv)
Studiegruppen vælger et emne og en didaktisk problemstilling, som den gerne vil undersøge i relation til kursets emne og undervisningspraksis. Dette kan inkludere udviklingen og afprøvningen af et selvvalgt undervisningsforløb. Projektarbejdet er problembaseret. Det betyder at studiegruppen selv opsøger den viden (teorier, metoder, teknikker, didaktikken), som analysen og løsningen af den pågældende problemstilling kræver, med støtte fra en vejleder. I forbindelse med studieproduktet skal der også udarbejdes en procesanalyse, som bilag til studieproduktet.
The Technological Innovation Science
Kandidatuddannelsen i STEM-undervisning
Erhverskandidatuddannelsen i STEM-undervisning
Kompetencer
Det er målet, at den studerende gennem integration af
fagfagligt, fagdidaktisk og undervisningspraktisk opnår:·
• STEM-faglig kompetence til at anvende
engineering og innovationsmodeller på autentiske STEM-faglige
problemstillinger relateret til teknologiudvikling
• STEM-didaktisk kompetence til at kunne gøre
engineering- og innovationsdimensionerne i grundskolens
kompetenceområder operationelle for undervisning på baggrund af
relevant forskning og i relation til teknologiforståelse og
teknologisk dannelse
• Lærerfaglige kompetencer til at kunne
planlægge, gennemføre, evaluere og udvikle med disse praksisformer
og måder at skabe viden på i egen undervisningspraksis.
Viden
- opnå viden om STEM-faglig frontforskning inden for teknologi- og ingeniørområdet
- opnå viden om forskellige tilgange til problembaseret læring med udgangspunkt i samspillet mellem teknologiske problemstillinger og tilgange til teknologi og teknologisk dannelse
- opnå viden om engineering og innovationsmodeller og hvordan disse anvendes i autentiske STEM-faglige problemstillinger inden for teknologi- og ingeniørområdet
- opnå viden om og identificering af samspillet mellem teknologisk fagfaglige problemstillinger og anvendelse af relevante fagdidaktiske metoder i undervisningen inden for de teknologisk-innovative STEM-videnskaber
Færdigheder
- kunne omdanne STEM-faglig frontforskning inden for teknologi- og ingeniørområdet til en undervisningssituation
- kunne udvælge og vurdere relevante teorier, metoder og modeller til løsning af den valgte indholdsdidaktiske problemstilling i en samfundsmæssig kontekst.
- kunne designe, evaluere og udføre et specifikt undervisningsforløb, der retter sig mod at udvikle elevers undersøgelses-, modellerings-, kommunikations- og perspektiveringskompetencer.
- kunne tilrettelægge og organisere innovativt arbejde, herunder egen gruppeproces
- Kunne anvende digitale værktøjer og undervisningsstrategier
Undervisningen tager form af syv hele plenumdage (10-17), syv
hele gruppeaktivitetsdage (10-17) og mellemliggende perioder med
selvstændigt arbejde og gruppearbejde. Der vil løbende være
vejledning.
Plenumdagene vil være en blanding af oplæg, workshops og
gruppearbejde med de studerendes læring i centrum. Disse
tilrettelægges som både face-to-face møder og online.
Der vil være løbende vejledning, som kan være fysisk eller online.
Vi vil i det omfang det giver mening også gøre brug af digitale
elementer, screen-casts, simuleringsøvelser, videooptagelser og
elektronisk faciliteret peerfeedback.
De studerende er fordelt i studiegrupper som skal sikre at de kan
mødes – gerne fysisk, men om muligt online – på de syv hele
gruppeaktivitetsdage og på andre tidspunkter hvor det er nødvendigt
– fx i forbindelse med arbejde på studieprodukter
I studiegrupen, der blandt andet skal øge læringsudbyttet og
mindske risikoen for frafald, samarbejder man om at gennemføre
kurset og dets studieprodukter.
Deraf vil eksamen som udgangspunkt også foregå i studiegrupperne.
Dog har alle studerende ret til at gå til eksamen i andre
gruppekonstellationer eller enkeltvis, hvis man ønsker det. Hvis
eksamen involverer at der afleveres et studieprodukt, skal
studerende, der ønsker at gå til eksamen i grupper, aflevere et
fælles studieprodukt
Den anvendte litteratur vil blive udvalgt i forbindelse med planlægningen af kursets undervisningsmoduler, og vil være angivet i den kursusplan, som udarbejdes og offentliggøres på kursets hjemmeside forud for hvert kursusudbud. Du skal regne med at der i alt vil være læseomfang svarende til ca 1200 normalsider.
Kurset er forbeholdt studerende på kandidatuddannelsen i
STEM-undervisning.
Hvis der er overskydende pladser på kurset, kan kurset desuden
tilmeldes som enkeltfag (selvbetalende efter-videreuddannelse).
Forelæsninger foregår i udgangspunktet på SDU i Odense. Derudover
arbejder man i studiegrupper, hvor undervisningen og vejledningen
foregår online og om muligt ved fysiske møder
regionalt.
Løbende feedback i undervisningsforløbet, både kollektivt, gruppebaseret og individuelt på plenumdage eller skriftlige kommentarer. Feedback (mundtligt, skriftligt) af både til projektarbejdet gennem fagfaglig og procesvejleder. Peerfeedback i bl.a. opgaver og projektarbejde mellem plenumdage.
- ECTS
- 15 ECTS
- Prøveform
-
Mundtlig prøve på baggrund af aflevering, 30 minutter
- Prøveformsdetaljer
- Mundtlig eksamen med valgfrihed for den enkelte studerende
mellem individuel- og gruppeeksamen.
Projektrapport: For at kunne deltage i den mundtlige prøve, skal den studerende, enten individuelt eller som en del af en gruppe, have afleveret en projektrapport og en procesanalyse.
Mundtlig gruppeeksamen
Prøven foregår som en samtale mellem de studerende, eksaminator og censor med udgangspunkt i en af de studerende udarbejdet projektrapport.
Den mundtlige gruppeprøve er normeret til 30 minutter (inklusiv votering og karaktergivning) samt 20 minutter ekstra pr. yderligere studerende udover den første. Dog kan gruppeprøven højst vare 2 timer.
Præstationen ved den mundtlige prøve tæller 100% i bedømmelsen.
Ved en mundtlig gruppeprøve skal den enkelte studerende eksamineres på en sådan måde, at det sikres, at der foretages en individuel bedømmelse af den studerendes præstation, jf. bekendtgørelse om censur og eksamen § 4, stk.2.
Mundtlig individuel eksamen
Prøven foregår som en samtale mellem den studerende, eksaminator og censor med udgangspunkt i en af den studerende udarbejdet projektrapport.
Den mundtlige gruppeprøve er normeret til 20 minutter pr. studerende og 10 minutter til votering og karaktergivning.
Præstationen ved den mundtlige prøve tæller 100% i bedømmelsen. - Hjælpemidler
- Alle hjælpemidler tilladt
- Bedømmelsesform
- 7-trins skala
- Censurform
- Ekstern censur
- Reeksamen
-
Samme som ordinær eksamen.
Kravet om projektrapport og procesanalyse skal være opfyldt senest 3 uger inden reeksamen.
Kriterier for bedømmelse
Se målbeskrivelse
Enkeltfag dagtimer (tompladsordning)
- Kategori
- Timer
- Holdundervisning
- 42
- Forberedelse (anslået)
- 167
- Projektarbejde
- 150
- Seminar
- 3
- Vejledning
- 11
- Eksamensforberedelse
- 37
- Eksamen
- 2
- Total
- 412
Kursusinformation
- Undervisningssprog
- Dansk
- Kursusnummer
- NNDK20002U
- ECTS
- 15 ECTS
- Niveau
- Kandidat
- Varighed
-
2 blokke
- Placering
- Blok 1 og Blok 2
- Skemagruppe
-
Se Undervisningsform
- Kapacitet
- 35
Der kan være færre pladser, hvis du tilmelder dig i eftertilmeldingsperioden (BA og KA) eller som merit- eller enkeltfagsstuderende. - Studienævn
- Studienævn for Matematik og Datalogi
Udbydende institut
- Institut for Naturfagenes Didaktik
Udbydende fakultet
- Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Kursusansvarlig
- Jesper Bruun (6-6e6676797972446d7268326f7932686f)
Underviser
Kursusansvarlig: Lykke Brogaard Bertel (lykke@plan.aau.dk)
Undervisere:
Martin Krabbe Sillasen (msil@via.dk)
Stine Ejsing-Duun (sed@plan.aau.dk)
Er du BA- eller KA-studerende?
Kursusinformation for indskrevne studerende